Filtra per genere
![Radiovedni](https://is1-ssl.mzstatic.com/image/thumb/Podcasts124/v4/a4/81/2d/a4812d0b-e89f-204f-fcbc-93e14b1fa622/mza_532729292080677087.jpg/300x300bb.jpg)
- 236 - Radiovedna druženja: Živali
V Radiovednih druženjih se spominjamo radiovednih vprašanj, ki ste nam jih postavili poslušalci. Tokrat se posvetimo vprašanjem o živalih.
Vse omenjene epizode Radiovednih poslušajte tukaj:
Ali ima kača lahko skoliozo? Kateri je najpočasnejši polž na svetu? Zakaj čebela po piku pogine? Zakaj vešče ponoči krožijo okoli luči? Zakaj se žuželke in ptice ponoči ne izgubijo? Zakaj bik ne mara rdeče barve? Zakaj volk ubije več ovac, kot jih lahko poje?Sat, 07 Sep 2024 - 235 - Zakaj se ptice in žuželke ponoči ne izgubijo?
Radiovedni so nazaj! Prva epizoda nove sezone je posvečena nočnim žuželkam in pticam. Poslušalca Iztoka zanima, ali se žuželke in ptice z nočnega potovanja, prav tako kakor ljudje, ko gremo iz spalnice do stranišča, vrnejo s kakšno buško. Odpravimo se na ljubljansko Biotehniško fakulteto k profesorju Gregorju Belušiču, pravemu poznavalcu živalskega sveta.
Sat, 07 Sep 2024 - 234 - Zakaj milni mehurček spreminja barvo?
Radiovedni odhajajo na počitnice! A brez skrbi, še prej se od te sezone, kjer smo skupaj iskali odgovore na skoraj petdeset vprašanj, poslovimo v poletnem slogu. Pred časom so se Ajda, Neža, Vida in Kaja spraševale, kako nastane milni mehurček, zdaj pa jih zanima še, kakšna je razlaga za tem, da mehurček enkrat vidimo v najrazličnejših mavričnih odtenkih, drugič le v rumenih, kdaj pa barv niti ne vidimo? Pri tej poletni osvežitvi kravžljanja možganov pomaga Luka Vidic iz Hiše eksperimentov v Ljubljani.
Sat, 22 Jun 2024 - 233 - Kakšne spremembe v telesu povzroči doping?Sat, 15 Jun 2024
- 232 - Zakaj imamo različne vrste las?
Se še spomnite znamenitih bujnih pričesk iz osemdesetih let prejšnjega stoletja? Ste kdaj pomislili, kaj se z lasmi zgodi, ko jih kemično in termično obdelamo? Po odgovor na vprašanja o tipih las in njihovi obdelavi so se Mila, Maja in Vida v tokratni epizodi Radiovednih odpravile na kar dve lokaciji. Najprej na Biotehniško fakulteto, nato pa še na Srednjo frizersko šolo.
Sat, 08 Jun 2024 - 231 - Kako nastane sladkor?
Še dobro, da radiovedna novinarka Ajda Kus in njeni mladi "sodelavki" Elisa in Sofia niso iz sladkorja. Na poti do ljubljanske Biotehniške fakultete jih je namreč dodobra namočil dež. Vseeno pa so pri docentki Petri Terpinc posnele sladko epizodo Radiovednih o tem, kako nastane sladkor.
Sat, 01 Jun 2024 - 230 - Radiovedni z Nikom: Kako nastane čebelji vosek?
Le nekaj dni po mednarodnem dnevu čebel se tudi Radiovedni podajamo v svet teh neverjetnih krilatih bitij. Pisala nam je poslušalka Vina, ki jo zanima, kako nastane čebelji vosek. In njeno vprašanje je pograbil Nik Škrlec, ki se je podal na prav posebno odisejado na Biotehniško fakulteto v Ljubljani. Kot je namignil, bo zeloooo dišalo.
Sat, 25 May 2024 - 229 - Kako nastane virus?
Od psihološkega opazovanja našega telesa in še bolj njegovega odziva na okolico tokrat Radiovedni potujejo v notranjost naših celic. Ukvarjajo se z zelo majhno zadevo, ki pa lahko marsikatero zagode človeškemu telesu, če se v njegovih celicah preveč namnoži. Seveda, današnja tema so virusi!
Sogovornica:
dr. Katja Molan, Oddelek za mikrobiologijo na Biotehniški fakulteti v Ljubljani.Zapiski:
oddaja Infodrom (najdete nas od 8:58 minute naprej)Sat, 18 May 2024 - 228 - Kaj je empatija?
Mila in Maja sta nadobudni, predvsem pa empatični sedmošolki iz Osnovne šole Poljane, ki sta raziskovali, kako je biti v čevljih nekoga drugega. Na vprašanja o empatiji je odgovarjala profesorica Andreja Avsec z oddelka za psihologijo Filozofske fakultete Univerze v Ljubljani.
Sat, 11 May 2024 - 227 - Zakaj zvok odmeva?
Rok Ribičič in Jaša Delak Žmahar, sedmošolca z osnovne šole Poljane, sta se to soboto veliko naučila, predvsem s pozornim poslušanjem. Hodila sta od prostora do prostora in od stene do stene ter prisluškovala svojemu glasu.
Zastavila sta si namreč težko nalogo. Sprašujeta se, zakaj zvok odmeva in kolikokrat lahko največkrat slišimo odmev. Če želite izvedeti odgovor, prisluhnite Radiovednim-dnim-nim-im-im-m …!
Gost: dr. Anton Ramšak, Fakulteta za matematiko in fiziko v Ljubljani
Sat, 04 May 2024 - 226 - Radiovedni z Nikom: Kolikokrat na dan vdihnemo?
V aktualnih Radiovednih smo se po spomladansko lotili prezračevanja – naših pljuč! Radiovedno lupo spet prevzema Nik Škrlec, ki ga zanima, kolikokrat na dan vdihnemo. Na Kliniki Golnik pa zanj niso pripravili le odgovora, ampak tudi pravo dihalno telovadbo.
Sogovornik:
dr. Matjaž Fležar, Klinika GolnikSat, 27 Apr 2024 - 225 - Zakaj so modrice najprej modre in potem spreminjajo barvo?
Tudi to pomlad je naša radiovedna ekipa združila moči z nadobudnimi učenci Osnovne šole Poljane. Radovedni sedmošolci so tisti, ki v roke vzamejo naš snemalnik z rdečo gobico ter se z njim in našimi novinarkami odpravijo na lov za odgovori. V drugi epizodi posebne serije Radiovednih sta se Ajdi Kus pridružili 12-letni Sofia in Elisa.
Sogovornik:
dr. Sergej Pirkmajer, dr. med. z Inštituta za patološko Fiziologijo Medicinske fakultete Univerze v LjubljaniSat, 20 Apr 2024 - 224 - Zakaj imamo različne barve oči?
Se spomnite, ko so radiovedna dekleta lani s pomočjo mladih osnovnošolk in osnovnošolcev z Osnovne šole Poljane iskale odgovore na to, kako daleč je do nam najbližjega osončja, zakaj smo zasvojeni z video igrami in še marsikaj? Tudi letos jim družbo vse do sredine junija delajo zvedavi mladi pomočniki. V prvem delu se sedmošolki Aneja in Ronja podata na popotovanje raziskovanja podobne oblike predmeta kot je bil prejšnji teden milni mehurček. Veste, kaj bi to lahko bilo?
Sogovornica:
dr. Manca Tekavčič Pompe, pediatrična oftalmologinja na Očesni kliniki v Ljubljani.Sat, 13 Apr 2024 - 223 - Kako nastane milni mehurček?
Pomlad je v največjem razcvetu, z njo pa tudi igra pod milnim nebom. Da, prav ste slišali, pod milnim nebom, saj se Radiovedni odpravljajo poizvedovat, kako nastane milni mehurček. Luka Vidic iz Hiše eksperimentov ob razlagi postreže še z nasveti, kako doma pripravimo čim boljšo milnico.
Sat, 06 Apr 2024 - 222 - Radiovedni z Nikom: Zakaj imamo ušesno maslo?
Nekdaj so rekli komu, ki je imel umazana ušesa, da mu raste repa v ušesih. In zato smo se začeli oboroževati z ušesnimi palčkami, ki pa morajo po mnenju otoringolaringolov na seznam za pregon. Ni ga, ki v ušesih ne bi imel vsaj neke oblike ušesnega masla. In najbolje ga je – če ste zdravi in brez slušnih aparatov – pustiti lepo pri miru. Na zadnjo marčevsko soboto se nam je v Radiovednih znova pridružil Nik Škrlec, ki se podaja na voskasto odisejado v notranjost naših ušes.
V oddaji tudi o tem, da vatirane ušesne palčke niso primerne za higieno ušes, za tiste, ki pa jim ušesno maslo vendarle povzroča težave, omenimo, da obstajajo posebni ceruminolitični preparati, aspiracijo, še dodaja sogovornica, pa lahko opravi tudi zdravnik.
Sogovorniki:
dr. Kaja Troha s Klinike za otorinolaringologijo in cervikofacialno kirurgijo UKC LjubljanaSat, 30 Mar 2024 - 221 - Kako nastane umetni sneg?
Čeprav že počasi stopamo v pomlad, večina smučišč še vedno obratuje. Nekatera morajo proge urejati z umetnim zasneževanjem. Poslušalca Urbana pri tem zanima, kako sploh nastane umetni sneg. Iskanja odgovora se je najprej lotil s praktičnim poskusom. Ker mu ni uspelo, se je obrnil na Radiovedne. V tokratni epizodi zato odgovor na njegovo vprašanje iščemo pri dr. Katji Klinar na fakulteti za strojništvo.
Sat, 16 Mar 2024 - 220 - Zakaj različne čajne mešanice različno dolgo namakamo v vreli vodi?
Čas za čaj je vedno, se strinjate? Verjetno se tudi vam pogosto zgodi, da čajne lističe predolgo pustite plavati v kropu. Nam se. Da bi se vsi skupaj lahko izognili neprijetnim in grenkim okusom, nas z natančnim čajnim znanjem opremita najmlajša čajna sommelierja v tem delu Evrope Urh in Filip Burnik.
Sat, 09 Mar 2024 - 219 - Zakaj pingvinov ne zebe v stopala?
Letošnja zima v naših krajih ni bila tako zelo ostra, kar pa nikakor ne velja za Antarktiko, ki velja za najbolj mrzel in suh predel Zemlje. Tam se temperature vse leto gibljejo med 0 in - 80 °C. Kako to, da tam živečih pingvinov ne zebe v noge, ko hodijo po ledu? Na vprašanje tokrat odgovarja Irena Furlan, biologinja in pedagoška vodja ljubljanskega živalskega vrta.
Sat, 02 Mar 2024 - 218 - Radiovedni z Nikom: Kaj je onkraj vesolja?
Zakaj največji neznanki sodobne znanosti rečemo temna snov? Lahko bi ji rekli tudi "Kaj hudirja pa je to zadaj?". Ali pa "Glej ga zlomka, koliko še ne vemo!", "Pojma nimamo, kaj je to!" Ali pa bi preprosto priznali, da z izrazom temna snov lažemo samemu sebi, da vemo veliko o nečem, o čemer ne vemo tako rekoč nič. V Radiovednih se z Nikom Škrlecem tokrat podajamo vse do največjih ugank vesolja: kaj vemo o tem, kaj je tam onkraj vesolja, in zakaj je tudi vesolje, ki ga vidimo, polno neznank, s skrivnostno zvenečo temno snovjo na čelu?
Sat, 24 Feb 2024 - 217 - Zakaj imamo na fotografijah rdeče oči?
Radiovedni smo prejšnjič skuhali svaljke in jih še z večjim veseljem pojedli, v tej epizodi pa pihamo prah iz starih albumov. Ste morda kdaj brskali po starih fotografijah in opazili, da imate tako velike rdeče oči, da izgledate že prav strašljivo? Razloge za to nam pojasni profesorica Mojce Vilfan z Insituta Jožef Stefan.
Sat, 17 Feb 2024 - 216 - Zakaj kuhani njoki plavajo?
Kuhamo jih v vreli vodi, dokler ne priplavajo na površino. To navodilo za pripravo njokov smo preverili tudi v praksi in potrdili, da za kuhanje teh krompirjevih svaljkov zares ne potrebuješ ure. Ravno prav so kuhani takrat, ko priplavajo na površje. Zakaj, nam je pojasnila dr. Mihaela Skrt z Oddelka za živilstvo ljubljanske Biotehniške fakultete.
Sat, 10 Feb 2024 - 215 - Kako deluje detektor laži?
Nazadnje smo z Nikom Škrlecem raziskovali barve senc, v prvi februarski epizodi pa se Radiovedni postavimo ob bok najbolj znanima detektivoma Sherlocku Holmesu in Herculu Poirotu. S forenzičnim psihologom doktorjem Igorjem Arehom raziskujemo, kako lahko prepoznamo laž in kako resnico.
Sat, 03 Feb 2024 - 214 - Radiovedni z Nikom: So sence le črne barve?
Kot pretekle tri sobote tudi v zadnji januarski pri nas v Radiovednih gostuje Nik Škrlec, ki pa se tokrat raziskovalno podaja v svet senc, in to – zanimivo – prav na dan, ko je pred 144 letimi Thomas Alva Edison vložil patent za električno žarnico.
Kot lahko slišite, se Nik ne igra le z eno, ampak s kar s tremi žarnicami, skozi zanimivo igro senc in barv pa ga pelje Luka Vidic iz Hiše eksperimentov.
Sat, 27 Jan 2024 - 213 - Radiovedni z Nikom: Kako ločimo skladbe v C-duru od tistih v a-molu?
Za tiste, ki ste nekdaj obiskovali glasbeno šolo oziroma to ravno počnete, bo naslednjih nekaj minut nekaj najbolj logičnega na svetu in priročna vaja za ponovitev, za tiste, ki v teorijo glasbe niste bili nikoli posebej posvečeni, pa nazoren uvod. Nik Škrlec, ki gostuje v januarskih Radiovednih, se tokrat uči, kako ločiti dur od mola, še posebej če sta – kako premetene orehe nam servirate poslušalci! – sestavljena iz istih tonov. Ob tem ga dobrodušno vodi prekaljeni glasbenik in še fizik za povrh Janez Dovč. Napotki v oddaji niso strokovna merila, saj je glasbena harmonija zelo zapleteno področje. Za poslušalce smo pripravili praktičen in poenostavljen pristop, s katerim si lahko pomagate predvsem pri preprostih skladbah.
Sat, 20 Jan 2024 - 212 - Radiovedni z Nikom: Zakaj pod vodo z masko vidim ostro, brez nje pa zamegljeno?
Z Nikom Škrlecem se v tokratnih Radiovednih podajamo stran od januarske zmrzali, nekam, kjer je prijetno toplo in čofotavo. Poslušalca Matevža je med potapljanjem spreletelo logično vprašanje o tem, kaj ima z boljšo vidljivostjo pod vodo opraviti potapljaška maska, Nik pa se je potopil v fizikalno razlago … In, ja, popil tudi nekaj bazenske vode.
V zvezi z eksperimentom dodajmo še tole zanimivost. V preteklosti so se mediji razpisali o posebnem plemenu v otoških arhipelagih v morju ob zahodni obali Tajske, v katerem zmorejo otroci popolnoma jasno videti pod vodo. Kot nekakšni majhni delfini, s široko odprtimi očmi, se tako rekoč ves dan potapljajo za hrano. To jim lahko uspe predvsem, ker imajo veliko bolj gibljivo očesno lečo in okoliške mišice kot odrasli.
O tehniki, o kateri je govoril naš sogovornik dr. Jurij Bajc s Pedagoške fakultete v Ljubljani, pa lahko več izveste na spodnji povezavi.
Zapiski:
Kako enostavno narediti "potapljaško masko" Več fotografij na FB strani Frekvence X.Sat, 13 Jan 2024 - 211 - Radiovedni z Nikom: Kako gravitacija vpliva na naše organe?
Januarja imajo Radiovedni posebno družbo! Vse sobote ta mesec bo z nami Nik Škrlec, ki nas za začetek pelje na razburljivo pustolovščino v naše neverjetno telo. Ste se kdaj vprašali, zakaj nikoli ne odplavate kot baloni? Ali zakaj se je pri skoku tako težko odgnati od tal? Odgovor na to je, seveda, gravitacija! Toda ali ste kdaj razmišljali o tem, kako gravitacija vpliva na kosti, mišice in organe v našem telesu? Se nam želodec pri prostem padu res zatakne v grlu? To je zanimalo tudi poslušalko Nino, Nik pa se je v iskanju odgovora podal na edino napravo v Sloveniji, ki zmore posnemati in celo povečevati gravitacijo in na kateri bi lahko nekoč v vesolju trenirali astronavti. Zatorej, pripravljeni? Zelo vrteče bo in za povrh še tresoče!
Gostitelj: Prof. dr. Igor Mekjavić
Kje: Laboratorij za gravitacijsko fiziologijo, Institut Jožef Stefan in Esa, Planica
Fotografije in video si lahko pogledate na Facebook strani Frekvence X in družabnih omrežjih Nika Škrleca.
Sat, 06 Jan 2024 - 210 - Kako določimo starost zvezd?
V zadnji letošnji epizodi pogled usmerjamo v nebo. Tam ne iščemo Božička s snežno vprego, ampak opazujemo zvezde in se hkrati sprašujemo, kako lahko astronomi tako natančno določijo njihovo starost. Pri iskanju odgovora nam je pomagala astrofizičarka Dunja Fabjan.
Sat, 30 Dec 2023 - 209 - Zakaj ljudje zamenjujemo levo in desno?
Tudi vam kdaj popolnoma zmrznejo možgani? Se vam zgodi, da zamešate besedi, ki se začneta z isto črko (sreda, sobota), ali pa ne morete ugotoviti, kaj je levo in kaj desno, ali pa kje je vzhod in kje zahod? Nevrolog dr. Igor Rigler danes pomaga odgovoriti na vprašanje, zakaj imajo naši možgani s pomnjenjem nekaterih reči več težav kot z drugimi.
Sat, 23 Dec 2023 - 208 - Zakaj volk ubije več ovac, kot jih lahko poje?
Volk v pravljicah navadno nastopa kot nevaren in zloben požrešnež. Požrl je šest od sedmih kozličkov, babico Rdeče kapice, odpihnil hišici dveh od treh prašičkov. Je volk tudi v resnici zlobna zver, ki ubija za zabavo?
Sat, 16 Dec 2023 - 207 - Kako štorklje zgradijo gnezdo, da ne pade na tla?
V Sloveniji poznamo dve vrsti štorkelj, belo in črno, a nekaj jima je skupno: obe sta odlični pri gradnji svojih gnezd. Tudi ko naše kraje zapustijo in odidejo ne lepše, gnezda na dimnikih, drevesih in tramovih ostanejo trdno nameščena. Ne zmoti jih sneg, niti močan veter. Kako so zgrajena, da na svojem mestu ostanejo leta, celo desetletja? Odgovarja Urša Gajšek, strokovnjakinja iz Društva za opazovanje in proučevanje ptic.
Sat, 09 Dec 2023 - 206 - Koliko časa bodo oceani še hranilniki CO2?
Oceani imajo zelo velik vpliv na podnebje. Poleg tega, da v sebi skladiščijo veliko toplote, so pomemben naravni ponor ogljikovega dioksida. Radiovedni raziskujejo, koliko časa bodo oceani še sposobni shranjevati CO2 in kaj bo, ko tega ne bodo več sposobni. Odgovarjala bo klimatologinja Lučka Kajfež Bogataj.
Sat, 02 Dec 2023 - 205 - Kako sanjajo slepi ljudje?
Nekako velja, da sanjamo to, kar vidimo čez dan in kar imamo zakopano globoko v spominu in podzavesti. Nekateri sanjajo da letijo, nekateri da padajo. Nekateri sanjajo v barvah, spet drugi v črno-belem spektru. Kako pa sanjajo slepi? Na vprašanje odgovarja nevrolog dr. Zvezdan Pirtošek.
Sat, 25 Nov 2023 - 204 - Zakaj je morje modro?
Kljub temu, da so temperature v zadnjih dneh za večino prenizke za skok v morje, se Radiovedni odpravljajo prav tja. Zakaj se nam zdi, da je morje modro, če pa je voda prozorna?
Sat, 18 Nov 2023 - 202 - Kako težki so oblaki?
Tako puhasti lebdijo nad nami, v resnici pa so tako težki. Bi lahko uganili, koliko kilogramov tehta povprečno velik oblak? Na srečo vam v naši družbi ni treba prav nič ugibati, mi vam odgovore kar takoj razkrijemo. Tokrat nam pri tem pomaga dr. Gregor Skok s Fakultete za matematiko in fiziko Univerze v Ljubljani.
Sat, 11 Nov 2023 - 201 - Sta slabo vreme in slabo počutje res povezana?
Tudi vas ob deževnem vremenu boli glava, nimate energije, ste zaspani in razdražljivi? Nikakor niste edini, to vam lahko zagotovimo. Če sta slabo vreme in slabo počutje res povezana, v tokratni 4-minutni raziskavi poizveduje Neža Borkovič, odgovarja pa Miha Ravnik z ljubljanske Fakultete za matematiko in fiziko.
Sat, 04 Nov 2023 - 200 - Radiovednih 200: Od gorenja in dihanja do čebeljega voska
197, 198, 199 … 200. Vsak teden ena, ta teden že 200. epizoda. In prav toliko odgovorjenih vprašanj. Kateri je najpočasnejši polž na svetu, ali je spomladanska utrujenost res le mit, lahko med spanjem kolcamo in rigamo? V jubilejni pa malo drugače.
Odgovarjamo na tri vprašanja hkrati:
Ali lahko sveča v zaprtem avtu porabi ves kisik? Koliko manj časa bi ta sveča gorela, če bi bili v avtu zraven še trije ljudje? Koliko časa potrebujejo čebele, da izdelajo eno svečo iz voska?Sogovorniki:
prof. dr. Aleš Mohorič, Fakulteta za fiziko v Ljubljani; doc. dr. Sergej Faletič, Fakulteta za fiziko v Ljubljani; dr. Janko Božič, Biotehniška fakulteta v Ljubljani.Sat, 28 Oct 2023 - 199 - Zakaj mleko vzkipi, voda pa ne?
Kdo ima več potrpljenja, vrela voda ali vrelo mleko? ... Voda, seveda. Mleko vzkipi, voda pa ne. Zakaj, izveste v 199. epizodi Radiovednih.
Sat, 21 Oct 2023 - 198 - Zakaj je limona bolj kisla, če jo ližemo, kot pa če jo grizemo?
Se vam je kdaj limonada zdela sladka, ko pa ste ugriznili v limono, pa niste mogli skriti kislega obraza? Podobno se je zgodilo 11-letni poslušalki Manci. Zakaj? Pri tej limonasti zagati nam pomaga izredni profesor doktor Drago Kočar s Katedre za analizno kemijo na Fakulteti za kemijo in kemijsko tehnologijo v Ljubljani.
Sat, 14 Oct 2023 - 197 - Kakšen je svet v resnici: črno-bel ali barven?
O barvni paleti se velikokrat prepiramo med sabo, ko nekdo zazna barvo v povsem drugem odtenku kot mi sami. Tudi vse živalske vrste barv ne vidijo na enak način. Kako je to mogoče, se sprašuje tudi 8-letna Pia. V svet našega pomembnega organa za vid nas popelje pediatrična oftalmologinja Manca Tekavčič Pompe.
Sat, 07 Oct 2023 - 196 - Zakaj letala na nebu za sabo puščajo sled?
Ko pogledamo v nebo, včasih na njem vidimo letalo. Včasih to letalo za seboj pušča sled. In včasih lahko to sled vidimo še nekaj ur, ko letala že zdavnaj ni več. Zakaj?
Sat, 30 Sep 2023 - 195 - Kaj bi se zgodilo, če bi se Zemlja vrtela dvakrat hitreje?
Zemlja se okoli svoje osi zavrti enkrat v 24 urah, kar pomeni, da je hitrost njenega vrtenja v bližini ekvatorja približno 1600 km/h. Mi pa tega sploh ne občutimo. A to ni tema tokratne oddaje. V današnji epizodi poslušalko Teo zanima, kaj bi se zgodilo, če bi se Zemlja vrtela dvakrat hitreje. Bi živeli dvakrat manj časa? Bi se spremenila naša biološka ura? Bi se atomi "hitreje obračali"?
Odgovarja Alojz Kodre, profesor na Fakulteti za Matematiko in fiziko Univerze v Ljubljani.
Kako dolg je dan na planetih v Osončju?
Merkur: 58d 16h, 10.83 km/h Venera: 243d 26m, 6.52 km/h Zemlja: 23h 56m, 1574 km/h Mars: 24h 36m, 866 km/h Jupiter: 9h 55m, 45,583 km/h Saturn: 10h 33m, 36,840 km/h Uran: 17h 14m, 14,794 km/h Neptun: 16h, 9,719 km/hSat, 23 Sep 2023 - 194 - Kdaj bo na svetu zmanjkalo nafte?
Najbolj znano je, da črno zlato porabljamo pri transportu, v avtih, tovornjakih, vlakih, letalih in ladjah. A uporabno je tudi za gretje domov, iz petrokemičnih snovi, pridobljenih iz nafte, je narejena večina plastike in gradbenih materialov, pa tudi številni kozmetični izdelki, denimo šminke, maskare in vlažilne kreme. Če jo vsakodnevno uporabljamo za toliko različnih namenov, kdaj je bo zmanjkalo? To zanima osemletno Olivijo, odgovarja pa prof. dr. Aleksander Zidanšek s Fakultete za naravoslovje in matematiko Univerze v Mariboru.
Sat, 16 Sep 2023 - 193 - Zakaj ne vidimo sončnih žarkov?
Kljub koledarski jeseni v radiovedni galaksiji te še ni. V prvi epizodi nove sezone se z nami družita 6-letna Aurora in njena mami Dolores. Ugotovimo, zakaj ni pravilno risati sonca v obliki kroga in žarkov, ter da folija ni doma le v kuhinji, ampak tudi v astronomiji.
Sogovornica:
dr. Dunja Fabjan, astrofizičarka in komunikatorka znanosti.Sat, 09 Sep 2023 - 192 - Lahko upravljamo vreme?
Ker smo v zadnjih tednih priča precej burnim vremenskim pojavom, so družbena omrežja preplavile najrazličnejše teorije, zakaj je tako. Radiovedni v zadnji epizodi te sezone iščejo odgovor na vprašanje, ali lahko nadzorujemo oziroma spreminjamo vreme. Izkušeni meteorolog Brane Gregorčič bo poleg tega pojasnil še, ali so ekstremni vremenski pojavi res vse pogostejši in zakaj ter kako to, da k nam velikokrat pridejo iz Italije.
Sat, 29 Jul 2023 - 191 - Zakaj bik ne mara rdeče barve?
Poletje ni le čas sončnih očal, kopalk in odprtih čevljev. Velikokrat se v naših vidnih poljih znajdejo zaprta obutev, pa športna majica in velika količina pitne vode. V 191. epizodi Radiovednih se skupaj z našim poslušalcem, 8-letnim Tomom, odpravljamo v gore. Pred tem pa vam postrežemo še aktualno vprašanje, ki je posebej na mestu ravno v planinski sezoni, ko prečkamo pot živini na pašnikih. Po odgovor se odpravimo v ljubljanski Živalski vrt k pedagoški vodji in biologinji Ireni Furlan.
Sat, 22 Jul 2023 - 190 - Zakaj imamo eno stopalo večje od drugega?
Tukaj je poletje, letni čas sončnih očal, kopalk in odprtih čevljev. In morda ste tudi vi med tistimi, ki si želijo to sezono kupiti novo obutev, takšno, s katero boste ponosno hodili po razbeljenem betonu in peščeni plaži. A pri nakupovanju natikačev in sandalov, ki jih natikamo na bosa stopala, še toliko hitreje opazimo zanimivost, ki pa včasih preraste celo v nevšečnost ... Po odgovor na vprašanje, zakaj imamo eno stopalo večje od drugega, smo se odpravili na Ortopedsko kliniko v Ljubljani, kjer nas je pričakal Borut Kovačić, dr. med, specialist ortopedske kirurgije za otroško kirurgijo ter kirurgijo stopal.
Sat, 15 Jul 2023 - 189 - Lahko med spanjem kolcamo ali rigamo?
Lahko se nam zgodi, da med spanjem komu kaj zanimivega, pogosto tudi nerazumljivega ali nerazločnega, povemo. Ali celo, da se med nočnim počitkom sprehajamo – rečemo, da nas "nosi luna". Našega poslušalca Petra pa je zanimalo, ali se nam med spanjem lahko začne tudi kolcati oziroma ali lahko med spanjem rignemo. Odgovor ponujajo Radiovedni.
Sat, 08 Jul 2023 - 188 - Zakaj nastane deja vu?
V prejšnji epizodi smo poletni Radiovedni spoznali hlajenje, ali bolje rečeno, vlaženje z ventilatorjem, tokratno pa pozornost namenjamo posebnemu pojavu, ko se nam kdaj zgodi tisti nenavadni občutek, da smo neki prizor že videli in doživeli. Ampak, čakajte malo … Ali smo ga res? Na pomoč pri razumevanju tega fenomena nam je priskočil nevrolog Zvezdan Pirtošek z ljubljanske Nevrološke klinike.
Sat, 01 Jul 2023 - 187 - Nas ventilator res vedno hladi?
Ta teden nas je res dodobra ujel vročinski val in če smo se še pred nekaj dnevi pritoževali, da nas poletje v juniju skoraj še ni povohalo, danes krepko obžalujemo te besede. Obljubljamo torej odgovor na povsem aktualno radiovedno vprašanje, ki vključuje vročino, vlago in ventilator. Na pomoč nam je priskočil prof. dr. Miha Ravnik s Fakultete za matematiko in fiziko Univerze v Ljubljani.
Sat, 24 Jun 2023 - 186 - Zakaj radioaktivnost po eksploziji atomske bombe tako hitro pade?
Tokratni Radiovedni niso le »radio aktivni«, ampak tudi radioaktivni. Ajda Kus je namreč iskala odgovor na vprašanje poslušalca Bojana, zakaj radioaktivnost po eksploziji atomske bombe tako hitro pade.
Sat, 17 Jun 2023 - 185 - Ali ima kača lahko skoliozo?
V tokratni epizodi odgovarjamo na zvito vprašanje poslušalca Jana. Zanimalo ga je, ali imajo kače lahko skoliozo oziroma ukrivljeno hrbtenico, zato bomo Radiovedni zavili v svet teh mesojedih plazilcev. V družbi Roka Kostanjška s Katedre za zoologijo ljubljanske Biotehniške fakultete.
Sat, 10 Jun 2023 - 184 - Ali je okolju prijaznejša plastična ali papirnata vrečka?
Da porabimo preveč plastičnih vrečk, je še vedno vsem znano dejstvo. Da je za njihovo proizvodnjo potrebna le sekunda, za razgradnjo pa kar 12 milijard 622 milijonov 780 tisoč 800 sekund, kar je enako 400 letom, pa je že mogoče malo manj znan podatek. Ampak katero vrsto vrečke lahko dlje recikliramo in je zato okolju prijaznejša, sprašujemo strokovnjakinjo za ravnanje z odpadki in vodjo Centra za ponovno uporabo doktorico Marinko Vovk.
Sat, 03 Jun 2023 - 183 - Pod katero sorto jablane je sedel Isaac Newton?
Ste se tudi vi kdaj vprašali, katere sorte je bilo najbolj znano jabolko na svetu? Jabolko, ki je spremenilo razumevanje sveta? Jabolko, ki je ob razmišljanju padlo na glavo Isaacu Newtonu? Na vprašanje presenetljivo natančno odgovarja dr. Robert Brus z Oddelka za gozdarstvo in obnovljive gozdne vire Biotehniške fakultete v Ljubljani.
Sat, 27 May 2023 - 182 - Radiovedni piknik
Pripravili smo majski piknik. Za sestavine, radiovedne uganke, ki se nam ponujajo na vsakem pikniku, so poskrbeli naši poslušalci. Odgovore pa smo poiskali s pisanim naborom strokovnjakov. Pregnalo nas ni niti slabo vreme!
Kaj se je dogajalo na pikniku?
Jako je zanimalo, ali je okolju bolj prijazna steklenica ali pločevinka. Odgovorili smo na vprašanje, zakaj pločevinko gazirane pijače v zamrzovalniku raznese. Petra je vprašala, zakaj vozniku med vožnjo ni nikoli slabo, sovoznikom pa. Peter se sprašuje, zakaj se iz hrane bolj kadi, ko jo nehamo segrevati, kot takrat med segrevanjem. Ana je v elektronski poštni predalnik poslala vprašanje, kako hitro se po reki premikajo prodniki. Konkretno, po reki Savi. Spraševali smo se, katere sile omogočajo, da frizbi postane bumerang oziroma da se po tem, ko ga vržemo, vrne k nam. Matej se je na nas obrnil z zabavno dilemo: kako prebavljajo ribe? Za konec pa smo preverili, ali je kaj resnice v znanstvenofantastičnih zgodbah, ki “grozijo”, da bomo zaradi podnebnih sprememb čez nekaj desetletij živeli pod zemljo.Thu, 18 May 2023 - 181 - Ali v vesolju obstaja enaka oblika življenja, kot ga poznamo na Zemlji?
V vesolje smo s sondami že pošiljali plošče z glasbo, pa fotografije in pozdrave v več jezikih. Vse to v upanju, da bi nekega dne prišle v roke nezemeljskim bitjem, za katere ljudje odločno verjamemo, da obstajajo. In da imajo seveda tudi oči, ušesa in roke, da bodo naša sporočila sprejeli. Kakšne pa so dejanske možnosti za obstoj življenja, podobnega našemu? Na vprašanje odgovarja profesor astrofizike na Fakulteti za matematiko in fiziko v Ljubljani dr. Tomaž Zwitter.
Sat, 13 May 2023 - 180 - Kako to, da lahko luno vidimo tudi podnevi?
Nanjo smo ljudje prvič stopili že leta 1969, a še vedno se o tem nebesnem telesu pojavlja mnogo vprašanj. In ker je bila prav sinoči luna v mesecu maju najdebelejša, smo se odločili, da današnjo epizodo Radiovednih posvetimo prav njenim menam.
Sat, 06 May 2023 - 179 - Kako deluje učinek lotosa?
Radiovedni so se ta teden z dežnikom, dežnim plaščem in nepremočljivimi čevlji odpravili raziskovat, kako deluje učinek lotosa. Med drugim so ugotovili, da na deževne dni ostanemo suhi ravno zaradi tega pojava in njegove uporabe na najrazličnejših področjih.
Fri, 28 Apr 2023 - 178 - Zakaj nas med spanjem strese oziroma zmrazi?
Raziskujemo spanje. Vsi že poznamo spalne cikle, ne vemo pa točnega vzroka, zakaj se nam velikokrat lahko med budnostjo in globokim spancem pojavi trzljaj telesa. To na svoji koži občuti približno 70 odstotkov ljudi. Odgovor smo radiovedna dekleta poiskala na Centru za motnje spanja v Ljubljani pri specialistki otroške nevrologije in pediatrije docentki Barbari Gnidovec Stražišar.
Sat, 22 Apr 2023 - 177 - Kje se nahaja internet?
Skupaj s poslušalko Jasno se nahajamo v radiovedni sferi v sredini 60. let prejšnjega stoletja med visoko hitrostnimi kabli in satelitskimi povezavami, kjer se je v Združenih državah Amerike kot del raziskovalnega projekta razvil internet. Poznate prvega izumitelja svetovnega spleta? Lahko internet enačimo s svetovnim spletom?
Sat, 15 Apr 2023 - 176 - Kako deluje atomska ura?
Atomske ure so izredno točne. Običajno se pri sestavljanju takšne ure uporabljajo atomi kemijskega elementa cezija. V najbolj točni atomski uri na svetu, ki so jo sestavili japonski znanstveniki in naj bi se v 16 milijardah let zmotila za eno sekundo, pa so uporabili atome stroncija. Radiovedni pa tokrat ponujajo odgovor, kako takšne ure delujejo. Na vprašanje Leona Aleksandra in njegove mame Nine je odgovarjal fizik dr. Miha Mihovilovič.
Sat, 08 Apr 2023 - 175 - Ali je spomladanska utrujenost mit ali za tem stoji znanstvena razlaga?
Ukvarjamo se s prav posebnim fenomenom, do katerega je naše laično radiovedno snovalstvo te oddaje ostalo neopredeljeno. Ker se tudi Radiovedne punce tu in tam ležerno prepuščamo ležanju in za to krivimo spomladansko utrujenost, smo se po objektivno razlago odpravile na Univerzitetni klinični center v Ljubljano k endokrinologu doktorju Tomažu Kocjanu.
Sat, 25 Mar 2023 - 174 - Zakaj je korenček znatno bolj sladek, če ga nastrgamo?
Ne glede na to, ali jo uporabljamo v solati, kot prilogo k svoji najljubši jedi ali kot ključno sestavino v receptu sladice. Ta zelenjava ima edinstven sladkast okus, ki se mu je težko upreti. Neža Borkovič se mu ni mogla niti med snemanjem današnje epizode Radiovednih, kjer ji je pri iskanju odgovora pomagal profesor z Oddelka za živilstvo na Biotehniški fakulteti v Ljubljani Blaž Cigić.
Sat, 18 Mar 2023 - 173 - Zakaj rečemo, da nekoga pustimo pozdraviti?
Pozdravljeni! Živjo! Zdravo! Hojla! Čao! Danes vas v radiovedni epizodi, kjer se bomo med drugim pogovarjali tudi o pozdravih, pozdravljam Neža. In čisto naključno tokrat odgovarjam na vprašanje poslušalke Neže. Moja soimenjakinja je v elektronskem sporočilu zapisala: "Zanima me, zakaj pogovorno rečemo, da nekoga “pustimo pozdraviti” in ne samo, da ga pozdravljamo?" Z nami je dr. Matej Šekli z Oddelka za slavistiko na Filozofski fakulteti Univerze v Ljubljani.
Sat, 11 Mar 2023 - 172 - Koliko snežink je v snežni kepi?
Proti koncu meseca bomo dočakali koledarsko pomlad, a je bilo ta teden vreme še kar zimsko. Zato se Radiovedni, ki jih je navdihnilo še športno dogajanje v Planici, odpravljajo na sneg.
Ajda Kus išče odgovor na vprašanje, koliko snežink sestavlja eno snežno kepo, in ugotavlja, da je v kepi, ki jo naredi v Ljubljani, manj snežink kot v tisti, ki jo naredi v Planici.
Sat, 04 Mar 2023 - 171 - Bi lahko z raketo obiskali kakšno drugo galaksijo?
V posebni seriji radiovednim novinarkam pri raziskovanju pomagajo nadobudni mladi radovedneži.
V zadnjem delu v novinarske čevlje stopa 11-letna Elisa, ki je z Ajdo Kus obiskala dr. Tomaža Zwittra na Fakulteti za matematiko in fiziko Univerze v Ljubljani. Med drugim jo zanima, ali bi lahko z raketo obiskala kakšno drugo galaksijo in tam spoznala vesoljskega prijatelja.
Sat, 25 Feb 2023 - 170 - Kako da imam jaz modre oči, če imata starša rjave?
Radiovedni so se podali v skrivnostne loge, kjer se razpenjajo dvojne vijačnice in kjer se skrivajo čisto vsa navodila o tem, kako smo grajeni, kako zdravi smo, kako delujemo in celo kako razmišljamo. V svet genetike sta nas zvabili 11-letni Julija in Karolina, ki sta skupaj z Majo Ratej obiskali dr. Aleša Mavra na Inštitutu za genomsko medicino v Ljubljani.
Sat, 18 Feb 2023 - 169 - Zakaj lahko jemo plesen na gorgonzoli, na drugih živilih pa ne?
Prejšnjo soboto so Brina, Mila in Neža ugotovile, da je plesen na živilih strupena in da denimo kruha nikakor ne smemo pojesti, tudi če je plesniv le en konec. V 2. delu miniserije o plesni pa se dekleta znova smukajo po laboratoriju Biotehniške fakultete v Ljubljani. Tam ne le odgovorijo na tokratno vprašanje, ampak s pomočjo mikroskopa opazujejo barve in vzorce plesni, ki jim potihoma postaja vse bolj všeč.
V epizodi sodelujeta devetošolki z Osnovne šole Poljane Mila Prešeren in Brina Delak-Žmahar.
Sat, 11 Feb 2023 - 168 - Je res, da ne smemo pojesti celega hlebca, če je plesniv le del kruha?
Že tretji teden našim novinarkam pri raziskovanju pomagajo radovedni osnovnošolci z Osnovne šole Poljane. Tokrat sta se na teren odpravili Brina in Mila, ki ju zanima plesen. In to kar vse o njej. V prvi od dveh epizod se posvetimo plesni na kruhu. Lahko je puhasta, vijolična, pa takšna z nadvse zanimivimi vzorci. Dekleti pravita, da je čudovita.
Sat, 04 Feb 2023 - 167 - Radiovedni: Kdaj je vreme delno in kdaj zmerno oblačno?
V novi epizodi Radiovednih se oziroma v nebo in štejemo oblake. V nabiralnik smo dobili vprašanje, ki najbrž tu ali tam prešine vsakogar: kakšna je razlika med delno in zmerno oblačnim vremenom? Meteorologi si pri tem pomagajo s čisto posebnim kolačem. Razrezal ga bo Brane Gregorčič z Agencije za okolje.
Sat, 22 Oct 2022 - 166 - Radiovedni: Kdaj je vreme delno in kdaj zmerno oblačno?
V novi epizodi Radiovednih se oziroma v nebo in štejemo oblake. V nabiralnik smo dobili vprašanje, ki najbrž tu ali tam prešine vsakogar: kakšna je razlika med delno in zmerno oblačnim vremenom? Meteorologi si pri tem pomagajo s čisto posebnim kolačem. Razrezal ga bo Brane Gregorčič z Agencije za okolje.
Sat, 22 Oct 2022 - 165 - Zakaj smo odvisni od videoiger?
2. del posebne serije, ko radiovednim puncam pri raziskovanju pomagajo učenke in učenci Osnovne šole Poljane v Ljubljani.
Napeta zgodba, preoblačenje lika, nove težavnosti, sproščanje dopamina ... Urban Ahac z Osnovne šole Poljane in radiovedna Kaja na Centru pomoči pri prekomerni rabi interneta Logout raziskujeta, kaj je v videoigrah takega, da nas prilepi pred zaslone naših računalnikov in postavi na glavo naš občutek za čas.
Sat, 28 Jan 2023 - 164 - Koliko časa bi potrebovali, da bi dosegli drug sončni sistem?
1. del posebne serije, ko radiovednim puncam pri raziskovanju pomagajo učenke in učenci Osnovne šole Poljane v Ljubljani.
V prvem delu šestdelne serije, ko radiovednim puncam pomagajo osnovnošolci OŠ Poljane, Nikolaj Batistič in Kaja raziskujeta vesolje. Ste se kdaj vprašali, kako veliko je, in koliko generacij je potrebnih, da bi dosegli nam najbližji sončni sistem? Pridružite se jima pri iskanju odgovora na Oddelku za fiziko Pedagoške fakultete v Ljubljani.
Sat, 21 Jan 2023 - 163 - Zakaj vešče ponoči krožijo okoli luči?
Po prejšnji epizodi, edini v zgodovini Radiovednih, ko si je poslušalec Tomaž Berčič ob pomoči strokovnih virov kar sam odgovoril na vprašanje, tokrat raziskovalno lupo spet prevzemajo naše radiovedne punce. Z njo pa bodo dodobra raziskale temen nočni svet vešč. Le zakaj te vleče k žarnici in zakaj se okoli nje gibajo v krogih? Na to vprašanje tokrat odgovarja izredni profesor fiziologije živali Gregor Belušič.
Sat, 14 Jan 2023 - 162 - Zakaj so na steklih mikrovalovne pečice narisane pikice ali črtice?
Prva epizoda Radiovednih v novem letu gosti posebnega gosta. Tomaž Berčič je grafični oblikovalec in fotograf, hkrati pa tudi zvesti poslušalec naše oddaje, ki nam prisluhne vsak teden. Dostikrat pobegne v svoje možgane, zato se je tokrat prelevil v novinarja in raziskovalca mikrovalovne pečice, ki je bila odkrita po naključju, med preizkušanjem radarske opreme, ki enako kot mikrovalovna pečica deluje s pomočjo mikrovalov.
Sat, 07 Jan 2023 - 161 - Kako vsako uro na silvestrovo doživeti novo leto?
Na zadnji dan starega leta, ko že vsi komaj čakamo večerno odštevanje do številk 2023, radiovedne punce rešujemo prav poseben silvestrski izziv. Tokratno vprašanje se je med srebanjem cimetove kave in grizljanjem medenjakov porodilo kar v naši redakciji. Poslušate 161. epizodo Radiovednih in 47. epizodo v letu 2022. Kaja, Ajda, Nina in Neža se vam zahvaljujemo za poslušanje in prejeta vprašanja, saj ste vi tisti, ki pomagate soustvarjati to oddajo.
Sat, 31 Dec 2022 - 160 - Kaj vse se skriva v eni potici?
Koliko zrn pšenice se skriva v eni orehovi potici? Koliko sladkorne pese potrebujemo za količino sladkorja, ki jo bomo uporabili? Kolikšen del oreha moramo obrati, da lahko naredimo nadev zanjo? Kolikokrat moramo pomolsti kravo in koliko časa bo količino jajc, ki jo potrebujemo nesla ena kokoš? Odgovore poznajo tokratni Radiovedni.
Sat, 24 Dec 2022 - 159 - Kako razmišljajo ljudje, ki so gluhi od rojstva in še ne znajo znakovnega jezika?Sat, 17 Dec 2022
- 158 - Ali kuščarji živijo tudi v mrzlih predelih sveta?
Pozna jesen prinaša nizke temperature, Radiovedni pa eter Vala 202 ob sobotnih jutrih grejejo z odgovori na zanimiva vprašanja. Tudi danes ne bo nič drugače, čeprav bo tema hladnokrvna. Ajda Kus se je namreč podala v svet plazilcev, natančneje kuščarjev.
Sat, 10 Dec 2022 - 157 - Zakaj nekateri športni copati škripajo, drugi pa ne?
Prva decembrska epizoda Radiovednih se od ogrevanja s črnimi predmeti seli v šport, ki je za tokratno vprašanje navdihnil mladega poslušalca Borjo. Kaj skupnega imajo pnevmatike, športni copati in rarog? Zagonetko radiovedni Kaji pomaga rešiti izredni profesor fizike in vodja Skupine za fiziko mehke snovi na Fakulteti za matematiko in fiziko Univerze v Ljubljani dr. Miha Ravnik.
Sat, 03 Dec 2022 - 156 - Ali lahko v hišo s svetlobo pridobimo več toplote, če k oknu postavimo črne predmete?
Te dni, ko postaja prižiganje radiatorjev vse dražje in si marsikdo raje kot ogreje prostor obuje dvojne ali trojne nogavice, se poskušamo domisliti kar se da iznajdljivih rešitev, da številke na položnici ne bi preveč poskočile. Eno je s pomočjo poslušalca Dominika morda našla ekipa Radiovednih.
Sat, 26 Nov 2022 - 155 - Bi Sonce na vodi plavalo ali potonilo?
Si predstavljate, da bi bilo Sonce žoga, ki bi jo lahko prijeli v roke in jo denimo vrgli v vodo? Našega poslušalca Tomaža je zanimalo, ali bi Sonce v tem primeru plavalo na vodi ali bi potonilo. Zato se je radiovedna Ajda Kus, opremljena z različnimi žogami, odpravila na Fakulteto za matematiko in fiziko, da tam poišče odgovor.
Sat, 19 Nov 2022 - 154 - Zakaj določen delež dojenčkov zavrača spanje?
Kaj je lahko hujše od tega, da doma na deževen dan pozabite dežnik, ali da kupite svojo najljubšo čokolado in jo pred vami nekdo poje?
Nič ni hujšega kot neprespan starš. To ve tudi poslušalec Nik, ki ga zanima: Kakšna evolucijska prednost izhaja iz dejstva, da določen delež dojenčkov na vse načine zavrača spanje, čeprav je to ključno za njihov zdrav razvoj in ga nedvomno zelo potrebujejo? Pomagala nam je specialistka otroške nevrologije in pediatrije docentka Barbara Gnidovec Stražišar, ki se že več kot dvajset let ukvarja s področjem spanja in motenj spanja pri otrocih.
Sat, 12 Nov 2022 - 153 - Zakaj galebi v jesenskem času odletijo tako daleč od obale?
Pred dvema tednoma so naše Radiovedne sodelavke opazovale nebo in oblake ter se spraševale, kolikšna mora biti njihova gostota, da vreme opredelimo kot delno ali pretežno oblačno. A še preden vas zaradi zanimanja pot zdaj zanese do našega spletnega arhiva, kjer boste poleg tega našli še številne druge odgovore, vam v posluh priporočam tokratno - popolnoma svežo epizodo Radiovednih. To avtorica Neža Borkovič in kolegica Ajda Kus namenjata pticam, ki lebdijo med temi "delno ali pretežno" gostimi oblaki. Natančneje - namenjata jo morskim pticam z dolgim kljunom in plavalno kožico med kremplji.
Fri, 04 Nov 2022 - 152 - Zakaj čebela po piku pogine?Sat, 29 Oct 2022
- 151 - Kolikšna mora biti gostota oblakov, da lahko govorimo o delno ali zmerno oblačnem vremenu?
Vreme je težko napovedovati, še težje pa je ločiti med različnimi stopnjami oblačnosti.
Altokumulusi, altostratusi, stratokumulusi … Kako te oblake sploh ločimo med sabo? Kdaj lahko rečemo, da je vreme zmerno in kdaj delno oblačno? Nebo si moramo predstavljati kot velik pekač za torto in potem je vse lažje.
Sat, 22 Oct 2022 - 150 - Kateri je najpočasnejši polž na svetu?
Najdemo jih na kopnem, v morju, sladkih vodah ali jamah. Sogovornik se rad pošali, da so pravzaprav vsepovsod, samo po zraku še ne znajo leteti. Polži so zares ena najbolj raznolikih živali na svetu - tako po obliki kot življenjskem okolju in vedenju. In prav slednjega se dotika današnje radiovedno vprašanje.
Sat, 15 Oct 2022 - 149 - Ali lahko večkrat popijemo isto molekulo vode?
Skoraj vsak od nas verjetno vsak dan spije vsaj en kozarec vode. Pa ste kdaj razmišljali o tem, da vodo v kozarcu gradijo posamezne molekule vode, in se ob tem vprašali, kakšna je verjetnost, da eno od teh molekul v življenju spijemo večkrat. No, vsaj eden od naših poslušalcev se je, njegov izziv pa je tokrat pritegnil naše radiovedne.
Sat, 08 Oct 2022 - 148 - 150 radiovednih oddaj smo proslavili z radiovednim multiizivom
Kdo neki so radiovedni? So to ljudje, ki so preveč radovedni, morda tisti, ki se spoznajo na radie, ali pa taki, ki vse odgovore poiščejo na radiu? Vse to. Radiovedni so doslej zagrizli v že več kot 150 izzivov, ki so jih poslali poslušalci, in tudi v novo sezono stopajo razposajeni, polni navdušenja in idej. V celotni ekipni zasedbi vas pozdravijo v terminu starejše raziskovalne sestre Frekvence X v živo s studia in terena. Rabutali bodo nove poslušalske izzive, eksperimentirali s plini, sledili štorkljam, poslušali šum školjk in delili nagrade.
Thu, 29 Sep 2022 - 147 - Zakaj reke ne presahnejo tudi kadar več dni ne dežuje?
Od razlikovanja barv tokrat plujemo proti novi sezoni kar po rečni strugi. V Sloveniji imamo namreč več kot 60 rek s skupno dolžino približno 2.500 kilometrov in to nas upravičeno uvršča med najbolj vodnate države v Evropi. Že poleti se je naši poslušalki porodilo vprašanje: Zakaj reke ne presahnejo tudi kadar več dni ne dežuje? Porečja rek nam bo pomagal bolje razumeti geograf dr. Tajan Trobec, ki kot raziskovalec na Oddelku za geografijo na ljubljanski Filozofski fakulteti veliko svojega časa preživi prav ob rekah.
Wed, 28 Sep 2022 - 146 - Zakaj pri barvni slepoti človek zamenjuje ravno zeleno in rdečo barvo?
Smo štiri punce, Nina, Neža, Ajda in Kaja. Na čisto resna radiovedna vprašanja, ki nam jih zastavljajo poslušalci, iščemo čisto resne odgovore – s strokovnjaki.
Tokrat o barvni slepoti. Za ljudi, ki jo imajo, pravijo, da težje obirajo ravno prav zrele češnje, težje narišejo zeleno drevo in morajo večkrat poskušati, ali je meso prav pečeno. Zato Radiovedni skozi oči znanosti ugotavljajo, ali se bo odgovor na novo poslušalčevo vprašanje obarval na zeleno ali rdečo barvo. Pustimo se presenetiti.
Rad(i)ovedno vprašanje nam lahko zastavite tudi vi. Pišite nam na frekvencax@rtvslo.si.
Wed, 21 Sep 2022 - 145 - Zakaj človeški lasje sčasoma posivijo?
Najverjetneje je že marsikdo izmed nas kdaj komu zabrusil, da nam povzroča sive lase. Čeprav so take izjave običajno mišljene metaforično, verjemite, za tem obstaja znanstvena razlaga. Zato ne preseneča, da so se po poti razvoja sivih las odpravili tudi naši Radiovedni.
Wed, 14 Sep 2022 - 144 - Katera kamnina prevladuje v Zemljini skorji?
Na čisto resna radiovedna vprašanja, ki nam jih zastavljajo poslušalci, iščemo čisto resne odgovore – s strokovnjaki. Če imate kakšno vprašanje, na katero niste dobili odgovora, nam pišite na frekvencax@rtvslo.si
Z novo epizodo Radiovednih dodajamo še en kamenček v naš živopisan mozaik odgovorov na vaša radiovedna vprašanja. Odgovor na tokratno je Ajda poiskala na Oddelku za geologijo Naravoslovnotehniške fakultete.
Rad(i)ovedno vprašanje nam lahko zastavite tudi vi. Pišite nam na frekvencax@rtvslo.si
Wed, 07 Sep 2022 - 143 - Zakaj ljudem zobje zrastejo le dvakrat?
V zobozdravstveni ambulanti za mladino in otroke Zdravstvenega doma Bežigrad nas z odgovorom že čaka doktrorica dentalne medicine Teja Jeras.
Zagotovo so za marsikoga izmed vas obiski pri zobozdravniku precej neprijetni. A preden zbežite stran, ne skrbite, čeprav se Radiovedni danes odravljajo ravno tja, tokrat ne bo nič bolelo. Samo nekaj novega bi radi izvedeli. Ker verjemite, naši zobje skrivajo kar nekaj zanimivih informacij.
Vaša rad(i)ovedna vprašanja zbiramo na frekvencax@rtvslo.si. Morda prihodnji teden odgovorimo prav na vaše. Pišete pa nam lahko tudi na družabnih omrežjih Frekvence X, kjer še posebej zastrižemo z ušesi ob ključniku #Radiovedni.
Wed, 24 Aug 2022 - 142 - Zakaj mozolja ne moremo dobiti na blazinici prsta?
Ker nam je morje že dodobra zlezlo pod kožo, pogledujemo ravno proti temu največjemu organu. Mešanica soli in sonca namreč lahko na občutljivi koži povzroči nastanek neprijetnih mozoljev, a ne kar kjer koli. Razlago podaja dermatovenerolog Borut Žgavec.
Wed, 17 Aug 2022 - 141 - Ali strele bolj privlačijo hiše z odprtimi ali zaprtimi okni in vrati?
Odgovarja dr. Gregor Skok, izredni profesor na katedri za meteorologijo Fakultete za matematiko in fiziko Univerze v Ljubljani
Vroči poletni meseci ne prinašajo le veliko sonca, ampak tudi manj prijetne pojave, kot so nevihte in neurja. Slovenija zaradi svoje geografske lege, reliefnih značilnostih in podnebnih razmer spada med najbolj nevihtna območja v Evropi. Pri nas na posameznih območjih nastane tudi več kot 40 neviht na leto, predvsem v topli polovici leta. Pogost spremljevalec neviht in neurij pa so tudi strele. Našega poslušalca je zanimalo, ali drži, kar je slišal od starejših: da hiša, v kateri so vsa okna in vrata zaprta, pritegne manj strel, kot če bi kakšno okno ali vrata pustili odprta.
Wed, 10 Aug 2022 - 140 - Zakaj je barva Lune včasih tako različna?
Radiovedni se v prvi avgustovski epizodi ozirajo v nebo. Poleti je na plaži najlepše opazovati, ko se izza neskončnega morja na obzorju pojavi polna Luna, ki pa se ne sveti, ampak odbija sončevo svetlobo. Njena barva je odvisna od tega, od kje jo opazujemo. Kako to, da je Luna lahko enkrat sivkasta, drugič rdečkasta, modrikasta …?
Povezave:
Imate tudi vi kakšno vprašanje, na katerega bi radi slišali odgovor?
Vaša rad(i)ovedna vprašanja zbiramo na frekvencax@rtvslo.si. Morda prihodnji teden odgovorimo prav na vaše. Pišete pa nam lahko tudi na družabnih omrežjih Frekvence X, kjer še posebej zastrižemo z ušesi ob ključniku #Radiovedni.
Wed, 03 Aug 2022 - 139 - Kako voda pogasi ogenj?
Te dni smo vsi z zaskrbljenostjo pogledovali proti naši zahodni meji, kjer se je v ognjenimi zublji borilo več tisoč gasilcev. Požari v naravi postajajo vse pogostejši, malo pa je znanega, da so tudi izjemno velik vir ogljikovega dioksida. Vsi najhujši požari v naravi so, denimo, lani v ozračje poslali toliko CO2, kot ga v dveh letih proizvede Nemčija. Pri tem je zanimivo, da za večino, za skoraj štiri od petih požarov v naravi kriv človek. Tudi Radiovedni smo ta teden v svoj nabiralnik prejeli vaša poizvedovanja v zvezi s požari v naravi. Pisal nam je Saša, ki ga je zanimalo, kaj se dogaja na mikroravni pri gašenju gorečega lesa z vodo. Kaj voda, ki pride v stik z gorečim lesom, dejansko naredi in zakaj moker les ne gori?
Thu, 28 Jul 2022 - 138 - Fotosinteza, kisik in človeški vdih
Vabimo vas, da globoko vdihnete in prisluhnete tokratnim Radiovednim, ki raziskujejo, koliko časa ena lončnica proizvaja kisik za en človeški vdih. Za odgovor smo prosili doktorico Katarino Vogel Mikuš, redno profesorico fiziologije rastlin na Oddelku za biologijo Biotehniške fakultete Univerze v Ljubljani.
"Vaša rad(i)ovedna vprašanja zbiramo na frekvencax@rtvslo.si. Morda prihodnji teden odgovorimo prav na vaše. Pišete pa nam lahko tudi na družabnih omrežjih Frekvence X, kjer še posebej zastrižemo z ušesi ob ključniku #Radiovedni."
Wed, 20 Jul 2022 - 137 - Zakaj molji jedo blago?
V tokratni poletni epizodi zračimo omare. Če ste tudi vi svoja toplejša oblačila pospravili v naglici in ne preveč skrbno, boste mogoče po tem poslušanju razmislili o ponovnem urejanju. Sivka in naftalinske kroglice v omari … Že veste, kaj nas tokrat zanima? Seveda, molji in njihove ličinke. V naš spletni nabiralnik smo prejeli radiovedno vprašanje: Zakaj molji jedo blago? Zagato pomaga rešiti profesor zoologije na biotehniški fakulteti v Ljubljani, doktor Rok Kostanjšek.
Wed, 13 Jul 2022 - 136 - Kakšne barve je vesolje?Wed, 06 Jul 2022
Podcast simili a <nome>
Global News Podcast BBC World Service
The Oyedepo Podcast Bishop David Oyedepo
Amanpour CNN
El Partidazo de COPE COPE
Herrera en COPE COPE
The Dan Bongino Show Cumulus Podcast Network | Dan Bongino
Es la Mañana de Federico esRadio
La Noche de Dieter esRadio
Hondelatte Raconte - Christophe Hondelatte Europe 1
True Crime Conversations Mamamia Podcasts
Dateline NBC NBC News
La rosa de los vientos OndaCero
Espacio en blanco Radio Nacional
Les Grosses Têtes RTL
L'Heure Du Crime RTL
El Larguero SER Podcast
Nadie Sabe Nada SER Podcast
SER Historia SER Podcast
Todo Concostrina SER Podcast
Economist Podcasts The Economist
The Tucker Carlson Show Tucker Carlson Network
辛坊治郎 ズーム そこまで言うか! ニッポン放送
飯田浩司のOK! Cozy up! Podcast ニッポン放送
武田鉄矢・今朝の三枚おろし 文化放送PodcastQR
Altri podcast di Bambini e Famiglia
Lahko noč, otroci! RTVSLO – Prvi
Najbolj ISKRENI podkast Iskreni
Babi bere pravljice Nataša Holy
Pohádkář 2 Luboš Pavel
Lahkonočnice | Zvočne pravljice, ki bodo vaše malčke zazibale v svet sanj A1 | Lahkonočnice podcast
Sleep Oryan
Sinnlos Märchen RADIO PSR
Zgodbe za otroke Radio Ognjišče
Bliss-Stories - Maternité sans filtre Clémentine Galey
Družina in Življenje Družina in Življenje
La libre antenne - Olivier Delacroix Europe 1
Relax Yen
Kinder-Podcast Freitextkatze - Geschichten und Hörspiele für Kinder Kinder-Podcast Freitextkatze - Kerstin Kelb
Antenne Kärnten Talkabout Antenne Kärnten
Radio al Kuwait Essam Alajmi
Lachlabor - Lustiges Wissen für Kinder zum Miträtseln Bayerischer Rundfunk
Ho Preso Un Cucciolo T-Podcast
ENQUETES Champagne FM
Minecraft - von Kindern für Kinder Bruno (manchmal auch mit Mio)
Je découvre la philosophie à 5 ans Je découvre la philosophie